![kūdikiai ir mobilieji](http://mamoszurnalas.lt/wp-content/uploads/2015/02/004A1320.jpg)
Prieš kelis metus „Mamos žurnale“ spausdinome sensacingą pokalbį su mokslininku, kuris vienareikšmiškai pasakė – maži vaikai ir išmanieji įrenginiai yra nesuderinamas duetas. Ir ne dėl to, kad įnikęs į išmanųjį įrenginį vaikas nelavės, skurs jo jausmai, silpnės ryšys su tėvais. O dėl daug paprastesnės priežasties – telefonai kenkia vaikų sveikatai. Skaitykite, tikrai bus įdomu.
***
Nuotraukos, kuriose kūdikis „kalba“ mobiliuoju telefonu ar „dirba“ prie kompiuterio mums labai juokingos, nes informacijos apie mobiliųjų telefonų žalą vaikams mums trūksta. O išsivysčiusiose šalyse kūdikio, laikančio mobilųjį telefoną prie ausies, nuotrauka sukeltų Vaiko teisių apsaugos tarnybos susirūpinimą.
Apie mikrobangas skleidžiančius prietaisus mūsų vaikų gyvenime kalbamės su akademiku Jonu Grigu.
Koks mobiliųjų telefonų poveikis vaisiui, kuris dar auga motinos įsčiose? Ar dėl saugumo verčiau nėščiosioms nelaikyti telefono arti pilvuko? Mažinti pokalbių skaičių? Kalbėti laisvųjų rankų sistema?
Yra daugybė mokslinių tyrimų, aprašytų straipsniuose ir monografijose, kad elektromagnetinė spinduliuotė, sklindanti iš mobiliųjų telefonų ir kitų antenų, veikia žmogų ir ypač augantį vaisių. Nes vaisius sudarytas iš elektringųjų dalelių – jonų ir dipolinių molekulių, kurios, verčiamos judėti spinduliuotės dažniu ir kryptimi, sugeria tą spinduliuotę, pažeidžia augančių ląstelių membranas, tarsi prakiurdina jas, pašalindama svarbius kalcio ir kitus jonus, sukeldamos daugelį biologinių efektų. Šis jonų ištekėjimas veikiant mobiliųjų telefonų spinduliuotei suardo ląstelių DNR ir sukelia padidėjusią vėžio riziką ir įvairias kitas ligas. Nėščiosioms reikėtų nelaikyti telefono arti pilvuko, kuo mažiau kalbėti mobiliuoju ir belaidžiu telefonu, vengti mobiliųjų ryšių antenomis apkabinėtų vietų. Visiems patartina naudotis laisvųjų rankų įranga.
O kaip dėl nešiojamųjų kompiuterių? Paprastai juos žmonės ima vakare į lovą, būsimos mamytės pasideda šalia ar net ant pilvo ir žiūri filmus, susirašinėja. Gal dabartiniai nešiojamieji kompiuteriai yra saugūs, ir nereikia sukti galvos?
Nešiojamieji kompiuteriai irgi skleidžia nedidelę elektromagnetinę spinduliuotę. Būsimosioms mamytėms nepatarčiau lovoje kompiuterį pasidėti ant pilvuko ir žiūrėti filmus. Ypač nepatarčiau naudotis bevieliu internetu, nes jis skleidžia panašius elektromagnetinius impulsus, kaip ir mobilieji telefonai. Informaciją į kompiuterį ir iš jo neša ne šventoji dvasia, o mikrobangos, kurios yra ganėtinai kenksmingos, ypač augančioms vaiko ląstelėms.
Gimus kūdikiui, mobilieji telefonai visada šalia – kaip saugiai juos naudoti ir kur laikyti, kad tiesiogiai neveiktų vaikučio?
Mobilųjį telefoną reiktų laikyti toliau nuo vaiko, kad jį mažiau veiktų iš telefono sklindanti elektromagnetinė spinduliuotė. Ji sklinda ir nekalbant telefonu, nes telefonas nuolatos yra ryšių tinkle ir juo bendraujama mikrobangomis. Tačiau augančiam vaikui pavojinga ir elektromagnetinė spinduliuotė, sklindanti iš netoli esančių mobiliųjų ryšių bazinių stočių antenų (jei jos yra arčiau nei už 300 metrų), kurių elektromagnetiniai spinduliai dažnai nukreipti į žmonių miegamųjų langus. Jei tuos spindulius matytume, ramiai nesijaustume. Toks neatsakingas į langus šviečiančių mobiliųjų ryšių antenų statymas vadinamas kriminaliniu aktu.
Vos mažylis išmoksta imti daiktus į rankas, mobilusis telefonas tampa jo žaisliuku. Ar gali pakenkti neįjungtas telefonas?
Mobilusis telefonas nėra ir neturi būti žaisliukas. Tai sudėtingas, puikus fizikų išradimas, skirtas perduoti ar priimti svarbią asmeninę informaciją, kad ir kur būtume. Jis skirtas ne vaikams. Išjungtas telefonas elektromagnetinių signalų nespinduliuoja.
Kai vaikutis jau supranta, kad iš telefono „kalba žmogus“, su juo pakalbėti nori močiutės ir seneliai. Ar skatintumėte tokius pokalbius, kai vos 1-2 metų vaikutis prie ausies spaudžia mobilųjį telefoną?
Protingos močiutės ir tokie pat seneliai neturėtų norėti pakalbėti mobiliuoju telefonu su vos 1-2 metų vaikučiu. Tam yra laidiniai telefonai, kurie visiškai saugūs, nes iš jų sklinda tik saugios akustinės bangos.
Vaikams iki 10 metų nereikėtų leisti naudotis mobiliaisiais telefonais, tai daroma jau daugelyje kitų šalių.
Kokią žalą daro mikrobangos vaiko smegenims? Blogėja vaiko atmintis? Kyla pavojus susirgti smegenų vėžiu? Visi suprantame, kad kenkia, bet nežinome, kas nutiks nuo to kenkimo.
Kalbant mobiliuoju telefonu elektromagnetinė spinduliuotė veikia didesnę dalį smegenų (žr. pav.).
Raudona spalva pažymėtos sritys veikiamos milijoną kartų galingesnės spinduliuotės nei mėlyna spalva.
Kuo jaunesnis vaikas kalba mobiliuoju telefonu, tuo giliau į smegenis įsiskverbia iš jo sklindanti elektromagnetinė spinduliuotė. Ji žaloja nervų ląsteles. Todėl suprantama, kad blogėja vaiko atmintis ir atsiranda daugybė kitų ligų (galvos skausmai, neurastenija ir kt.).
Švedijos profesorius Lenart Hardell nustatė, kad kiekvieni naudojimosi mobiliuoju telefonu metai padidina vėžio riziką 8 proc. Po 10 metų vėžio rizika padidėja suaugusiems 280 proc., o vaikams 420 proc. Izraelio vaikų smegenų vėžio tyrimai parodė, kad naudojusių mobiliuosius telefonus vėžio rizika buvo padidėjusi:vaikų iki 5 metų 356 proc., nuo 5-10 metų 224 proc., vyresnių nei 10 metų – 47 proc. Tai štai kas nutinka, jei mobilųjį telefoną paverčiame žaisliuku.
Kada savo anūkams nupirktumėte mobiliuosius telefonus? Dabar priimta, kad jau pirmokai turi asmeninius mobiliuosius.
Aš savo anūkams nepirkčiau mobiliojo telefono bent jau iki 10 metų, o nupirkęs išaiškinčiau, kad juo naudotis galima tik būtinais atvejais ir tik labai trumpai. Priešingai, nei reklamuoja mūsų žiniasklaida.
Vaikai labiau mėgsta ne kalbėtis mobiliaisiais, o siuntinėti trumpąsias žinutes. Ar tai irgi pavojinga? Juk telefonas tada rankose, neliečiamas prie galvos…
Siunčiant žinutes, kai telefonas yra toliau nuo galvos, jo poveikis smegenų ląstelėms sumažėja šimtus kartų. Tačiau spinduliuotė veikia kitų kūno organų kūno ląsteles. Ypač kenksmingai veikia akių, lytinių liaukų ląsteles.
Žodis „mikrobangos“ mamoms pirmiausia asocijuojasi su mikrobangų krosnelėmis. Ar jose gaminamas/šildomas maistas irgi kenkia vaikams?
Mikrobangų spinduliuotė yra kenksminga gyvam organizmui, kad ir iš kur ji sklistų. Kenksmingas ir mikrobangų krosnelėje ruoštas maistas. Jau 1991 m. vienoje Amerikos ligoninėje kraujas, prieš perpilant ligoniui, buvo pašildytas mikrobangų krosnelėje iki 37°C. Perpylus jį, ligonis mirė. Tai buvo tik vienas iš skausmingų įrodymų, kad mikrobangos žaloja kraujo ląsteles. Jeigu tik iki 37°C pašildytas kraujas tampa toksiškas, tai kas atsitinka maistui, šildomam ilgesnį laiką ir aukštesnėje temperatūroje?
Šveicarijos federaliniame technologijos institute mokslininkai tyrė savanorių, kurie valgė mikrobangų krosnelėje paruoštą maistą, kraują. Rezultatai buvo šokiruojantys: tyrimo dalyviams kraujyje sumažėjo hemoglobino, o dėl to mažiau pernešama į ląsteles deguonies, padidėjo cholesterolio ir leukocitų kiekis.
Padidėjęs leukocitų kiekis rodo, kad organizmas patiria stresą, nes į organizmą pateko infekcija ar toksinas arba atsirado pažeistų ląstelių, kurias reikia sunaikinti. Sumažėjo ir limfocitų, o tai rodo, kad susilpnėjo imuninė sistema. Simptomai stebėtinai panašūs į tuos, kurie atsiranda veikiant mikrobangomis žmogų. Tyrėjai padarė išvadą, kad pakinta mikrobangų krosnelėje paruošto maisto molekulinė ir energetinė struktūra. Taip pakitęs maistas, patekęs į organizmą, nepalankiai veikia sveikatą.
Net vanduo, šildytas mikrobangų krosnelėje, yra nesaugus vartoti. Eksperimente dalis gėlių buvo laistomos paprastu vandeniu, o kitos – mikrobangų krosnelėje pašildytu ir atvėsintu. Mikrobangų šildytu vandeniu laistomi augalai greitai sunyko.
Kalifornijos universiteto mokslininkai pastebėjo, kad, kaitinant motinos pieną mikrobangų krosnelėje, greičiau dauginasi E. coli rūšies bakterijos – jų kiekis padidėjo 18 kartų – nei nešildytame piene. Taip pat sunyko 96 proc. imunoglobulino-A antikūnių, kurie labai svarbūs kovojant su į vaiko organizmą patekusiais mikrobais. Išvada skelbia, kad mikrobangų spinduliuotė turi proinfekcinį poveikį. Todėl šios spinduliuotės poveikis yra daug sudėtingesnis nei šiluminis.
Vienos (Austrija) mokslininkų atliktame tyrime irgi nustatyta, kad kūdikių maistas, šildytas mikrobangų krosnelėje, kelia pavojų vaiko sveikatai ir ypač imuninei sistemai. Straipsnyje Mikrobangų krosnelių spinduliuotės sveikatos efektai (Health Effects of Microwave Radiation Microwave Ovens) daktarė Lita
Lee rašo, kad verdant arba šildant maistą mikrobangų krosnelėje susidaro organiniai toksinai ir kancerogenai. Toks „mikrobanginis maistas“ skatina vėžį, kenkia smegenims ir širdžiai. Mikrobangų krosnelėje ruošiant mėsą susidaro gerai žinomas kancerogenas d-Nitrosodientanolaminas. Mikrobangų krosnelėje šildant pieną ir grūdinius produktus (pvz., košes), kai kurios aminorūgštys pavirsta kancerogenais, o atšildant šaldytus vaisius, juose esanti gliukozė tampa kancerogeniška. Kancerogeniniai laisvieji radikalai susidaro mikrobangose verdant ar šildant augalinį maistą ir ypač šaknines daržoves.
Ilgesnį laiką vartojant tokį maistą organizmas yra alinamas.
Jei įrenginėtumėte vaiko kambarį, kokių prietaisų jame galėtų būti, o kokių – ne? Ar kokią nors įtaką sveikatai turi vaiko kambaryje esantys: kompiuteris (nakčiai išjungiamas), televizorius, muzikinis centras?
Vaikų kambaryje neturėtų būti aukšto dažnio arba mikrobangas spinduliuojančių prietaisų, nes jas labiausiai sugeria mūsų organizmas ir jos labiausiai jį veikia. Televizorius ar muzikinis centras tokios spinduliuotės neskleidžia. Vadonasi, vaiko kambaryje neturėtų būti bevielio interneto ir bevielio telefono, kurie skleidžia ganėtinai galingus mikrobanginius signalus. Saulė skleidžia elektromagnetinę spinduliuotę nuo radijo dažnių iki matomos šviesos, rentgeno ir gama spindulių. Fizikai visą šią spinduliuotę išmoko taikyti žmogaus reikmėms. Kokia spinduliuote reikia mėgautis ir kokios saugotis, yra plačiai aprašyta knygoje „Kiek trunka sekundė“ („Tyto alba“, 2011, Vilnius).
Ačiū už patarimus.
Neila Ramoškienė
„Mamos žurnalas“